Vendégeink: Törley Katalin, a Tanítanék Mozgalom és Miklós Györgyöt, a Szülői Hang Közösség képviselője.
Bővebben >>>Nényei szerint gyenge írókat, mint Herczeg Ferenc, nem szabad azért beemelni az irodalomtanításba, mert nemzeti sorskérdésekről írtak.
Bővebben >>>Tóth Miklós Bálint szerint a szépirodalmi hagyományban rejlő politikum a polgárrá nevelés pedagógiai eszköztárának alig-alig kihasznált eleme, amelynek tudatos alkalmazásával komoly lehetőség nyílna az irodalomtanítás hagyományos presztízsének helyreállítására
Bővebben >>>A magyartanítás (és azon belül az irodalomtanítás) fölött roskadozó problémahalmaz jóval több rétegű, mint a kötelező olvasmányok ügye. A magyar nyelv és irodalom szakos gyakorlógimnáziumi vezetőtanár szerint a valódi kérdés az, hogyan vehetjük rá vonakodó utódainkat arra, hogy továbbvigyék irodalmi, anyanyelvi kultúránkat.
Bővebben >>>Maguk a diákok mondják, hogy az elmúlt másfél év kuka volt – összegzi a digitális oktatással kapcsolatos tapasztalatait Nényei Pál. A nemrég új novelláskötettel (A nagy beszélgetés) jelentkezett író, magyartanár szerint ugyanakkor „világtörténelmi fordulat”, hogy kamaszok tömege akarta, hogy nyisson ki végre az iskola.
Bővebben >>>Váczi Dorka magyar–történelem szakos tanár, a Vodafone Digitális Iskola Programjának szakmai vezetője szerint az infokommunikációs eszközök fontos kellékek a valóban innovatív pedagógiai módszerek szolgálatában. De elvárható-e az innováció és kreativitás a tanárpálya nehézségei mellett és a szigorú tantervi keretek között?
Bővebben >>>Zoltán és Judit agrármérnöki diplomával a zsebben maguk mögött hagyták a várost, és jól menő ökológiai gazdaságot építettek. Ágnes és Natália az urbánus értelmiség és a startupper világ „jövőiskolájában” találkoztak, majd eldöntötték: falun kezdenek új életet és nyitnak oktatási intézményt. Mi a közös bennük? Hogy pár év különbséggel ugyanazt a nógrádi községet találták meg maguknak. Mi az alig 400 lelkes Terény titka?
Bővebben >>>Se „hun lobbi”, se „agymosás” – az összes elfogult várakozásra rácáfolnak a most megjelent katolikus személetű gimnáziumi tankönyvek, melyeket a világi iskolák is választhatnak szeptembertől. Elemzésünkből kiderül, hogy ettől még kompatibilitási zavarok lehetnek: a finnugor nyelvrokonság körüli vitákról, a honfoglalást kiváltó eseményekről és Szent István koronázási helyszínéről is mást mond az állami tankönyv, mint az egyházi.
Bővebben >>>Novemberben frissült utoljára az iskolai eljárásrend, az állam úgy nyit, hogy nem biztosít tesztelési lehetőséget a tünetmentes gyerekek és szüleik számára, nem garantált a távolságtartás és nem vezet be karanténsegélyt azoknak, akiket az esetleges iskolai járványkitörések miatti zárlatok legérzékenyebben érinthetnek. Öt pont, amellyel biztonságosabbá lehetne tenni az iskolák nyitását.
Bővebben >>>„Az egyetemi közéleti szerepvállalás a karakán, szuverén személyiségeknek egyre kevésbé vonzó, és mind gyakrabban ifjúkorom KISZ-titkár zsánereivel találkozom” – írja lapunknak küldött cikkében Farkas Beáta közgazdász.
Bővebben >>>Elitgimnáziumban tanít cikkünk írója, aki a következményektől tartva kérte, hogy álnéven jelenhessen meg írása. Noha ilyen kérésre ritkán bólintunk rá, a szerző személye számunkra garancia. Segélykiáltásnak is beillő mondatok következnek.
Bővebben >>>Mi az észszerű és mi az erkölcsös stratégia a szabadelvű, polgári, jobbközép gondolkodású értelmiségi számára? Kilépni a rendszerből, vagy belülről javítani próbálni? Navracsics és Pálinkás vitájában nem csak ezt járjuk körül, hanem azt is, van-e értelme az egyetemek éppen zajló, hirtelen magánosításának.
Bővebben >>>Egyre kevésbé elfogadott az erőszak történetének tanulmányozása, e tudás csökkenésével azonban a világot is kevésbé értjük – figyelmeztet történész vendégszerzőnk, B. Szabó János. Ha például az amerikaiak megtanulták volna Vietnam leckéjét, eszükbe nem jut Irakba bevonulni. Röpirat a „fölösleges tudományok” védelmében.
Bővebben >>>Orbán Viktor miniszterelnök hétfőn ugyan szigorított a kijárási korlátozáson, bezáratta az egyetemeket és a középiskolákat, de nyitva hagyta az általános iskolákat. Mi változik akkor? Remélhetőleg sok minden.
Bővebben >>>Az egykori katonatiszt állítja, olyan nincs, hogy ő erőszakkal bemegy oda. Csakhogy azt is állítja, hogy kitölti az öt évét. Megtudjuk továbbá, hogy egy másik ezredesről, bizonyos Redlről készült filmben statisztált gyerekként, sőt filmekben is játszott. Interjú.
Bővebben >>>